Mer om stigningstallet
![Graf til lineærfunksjon gjennom punktene (1, 1) og (3, 5). Illustrasjon.](https://api.ndla.no/image-api/raw/stigningstall_bokmal.png?width=1024)
Tidligere fant vi stigningstallet til den gitte grafen ved å starte i et punkt på grafen og så gå én enhet til høyre.
Ved å starte i for eksempel punktet og gå to enheter til høyre, må vi gå fire enheter oppover parallelt med -aksen for igjen å treffe grafen. Stigningstallet blir
![Graf til lineærfunksjon gjennom punktene (1, 1) og (3, 5). Illustrasjon.](https://api.ndla.no/image-api/raw/stigningstall_1.png?width=1024)
Dette kan vi også regne oss fram til med utgangspunkt i de to punktene på grafen
I telleren har vi endring i -verdi og i nevneren endring i -verdi.
Endring i -verdi dividert med endring i -verdi gir alltid verdien for stigningstallet fordi stigningstallet er endring i -retning per enhet på -aksen
![Graf til lineærfunksjon gjennom punktene (x1, x2) og (y1, y2). Illustrasjon.](https://api.ndla.no/image-api/raw/stigningstall_nr_2_ny_rev1.png?width=1024)
Vi lar nå og være to vilkårlige punkter på linjen. Legg merke til hvordan vi bruker indekser, 1 og 2, for å «navngi» punkt 1 og punkt 2.
Det er vanlig å la den greske bokstaven delta, , stå for endring.
Vi lar være endring i -verdi og være endring i -verdi.
Stigningstallet til linjen blir